Jogi alapismeretek I. Elöadás
Kollokvium, szóbeli a végén
A jogtudomány szöveghez, a joganyaghoz kötödö tudomány (ettöl független pl. A jogelmélet). Ilyen rokona a teológia (Biblia) és az irodalomhoz (irodalmi müvek) is: szöveghez kötödve arról próbál elmélkedni.
Irodalmi müvek nélkül értelmetlen irodalom tudományról beszélni.
Ez a legfontosabb különbség a természettudományokhoz képest: amott a valós világ alkotja a "szöveget". 
Régen a jog és a vallás nem tért el egymástól. A társadalmi tudományok mindig az együttélési normákkal foglalkoznak, az emberek egymáshoz való viszonyát szabályozva.
Lehet erkölcsi és vallási norma, konvenció, és jogi szabály. 
Ezek viszonyát vizsgálva egy példát tekintünk: erkölcsi és vallási normák sokszor összeesnek: pl. Tízparancsolat ne ölj parancsolata nem keresztény és zsidó emberek számára is norma, erkölcsi parancs. Egy az egyben megtalálható ez a jogban is. Itt tehát az erkölcsi-vallási-jogi norma egybeesik.
Egy másik parancsolat: ne hazudj: van átfedés. Társadalmi közmegegyezés nyomán a vallási- erkölcsi norma egybeesik (ma még legalábbis, bár lásd sajtó és politikai közélet). Jog: a hazugságot önmagában nem szankcionálja. Némely esetekben azonban a jog bünteti a hazugságot: pl. Hamis tanúzás önmagában büncselekmény. Hamis vád, hiteles fordító hazugsága is büntethetö. A mindennapi hazugság nem. Magánszférában is lehet szankcionálást kiváltó módon hazudni: pl. Sajtóban való rágalmazás. Üzleti életben is lehet következménye a hazugságnak. Pl. Szerzödés kötésekor elhallgat valami fontosat. Ekkor a jog adott esetben felléphet ellene. 
Van, ami egy kicsit jobban szétválik: pl. ne kívánd a te felebarátodnak feleségét. Ma már ez a társadalom köreiben nem feltétlen követendö norma. Egy erkölcsi és vallási elöírás tehát nem feltétlen egyezik meg. Persze más társadalomban egész más társadalmi és erkölcsi normák, valamint ezek közt fennálló viszonyok lehetnek. A jog ehhez nem tesz hozzá semmit. A jog egy jogállamban a kívánságokkal és gondolatokkal nem tud foglalkozni (de diktatúrában igen: itt a jog annyira belemászik az ember privát szférájába, hogy a gondolatait is ellenörizni kívánja). 
Szokások világa: pl. Annakidején gyerek köszönt a felnöttnek. Vidéken teljesen idegen emberek is köszönnek egymásnak. Nagyvárosban ez persze nem müködik. Ez egy szokás, egy konvenció. Van neki erkölcsi töltete: ha valaki sosem köszön nem tartjuk erkölcstelennek. A jog ezt nyilván nem tudja szankcionálni. A megszólítások ugyanilyen konvenciók, régen ennek is szorosabb szabályozását figyelhettük meg. Az ezeket felrúgó emberek nem jogilag, hanem társadalmi nehézségekkel néznek szembe. 
De van, ahol jogi szankció is jár vele: pl. katonaságban muszáj volt elvtársazni. 
Az európai jog erösen az antikvitásig megy vissza. Héziodosz, ie. 740-670: munkák és napok. Didaktikus eposz, alias tanköltemény, ami jogi tárgyú.
Anno a jogot nagyon szoros egységben látták az igazsággal és mindig istentöl eredönek tekintették. Aki nem tartja be, az megnézheti magát, azt Zeusz nem fogja honorálni. "Isteni eredetü ajándék". És nem csak az igazsággal függ össze, hanem a jóval is. 
A jogban nem a görögok voltak igazán nagyok. Róma annál inkább. A rómaiak praktikus katona és kereskedö emberek voltak. ök rájöttek, hogy többek közt jogrend kell ahhoz, hogy egy funkcionális birodalmat tudjanak kiépiteni. Ezért nyugszik az egész európai jog a római jogon. Rómában igen nagy városok voltak. Ezeket igazgatni, ellátni állami feladat volt. Ez már nem az a világ, ahol az emberek magukról gondoskodnak. Jelentös árukereskedelem és szállítás müködött. Pl. Egyiptom élelmezte Rómát. 
Amikor túlléptek Itália határain, egész más népeket is asszimiláltak. Multikultúrális birodalom volt valahol, globalizált birodalom, mely toleráns volt a beolvasztott kultúrákra nézve. 
A görögöknél a filozófus, a rómaiaknál a jogászok álltak a legnagyobb tiszteletben. Egy idöben császári privilégium kellett, hogy valaki jogi szakvéleményt adhasson ki. 
Ez a jog a Római Birodalom bukásával elsüllyedt. 476-ra létrejött Bizánc, aki jogfolytonosnak tekintette magát a Római Birodalommal. A bukás után Jusztiniánusz 50 évvel volt császár. Ö összeszedette a teljes Római Birodalom joganyagát (törvények, dekrétumok, szakvélemyékek), ezeket egy könyvbe foglalta. Ezt hívták Digesztának (?). A barbár népek nem sokat tudtak erröl, de nagyjából átvették ezt, tehát itt is volt egy továbblépés. A renszánsz azonban a tudásból élt. A XI. Században az egyetemek a jogot újra elkezdték tanulmányozni, pl. Bolognai egyetemen elökerült a Digeszta teljes kézirata. Itt indult el a Római jog egy nagy reneszánsza, amely a kközépkorban azt eredményezte, hogy kialakult az egész Európai térségben a Ius Commune (?), vagyis közös jog.
Ez hozta magával, hogy a neolatin nyelv óriási virágzása is megkezdödött.
"A jog a jónak és a méltányosnak a müvészete." - III. Századi jogtudós a Digesztában. 
Latinul:
Jog = ius
Igazság = iusticia
A Ius Commune mellett a nemzeti sajátságok is megvoltak. Pl. Magyarországon is voltak királyi törvények. A régi magyar jog szerint a  törvényalkotás a király, majd az országgyülés joga volt, utóbbit is szentesítette a király. Nagymértékben a szokásjog uralkodott. Ezek igazából nem voltak szövegesen leírva. Tudtak róla, hogy ez a jó. 
A Iustinianus-nak is az volt a céljahogy a szokásjog joggá váljon. Mátyás: ösze kell írni a Királys'ag szokásait.
1514: Verböczi Istv'an összeállította a Magyar Királyság szokásjogát: ez lett a Hármaskönyv. elsö rész: nemesi privilégiumok, második: országos statutumok, harmadik: helyi statutumok (városi jog, bírói jog).
Ez az összeállítás latinul történt, az országgyülés elfogadta, de a zavarok miatt nem nyert királyi szentesítést, tehát nem volt törvényi ereje. 
Ennek ellenére kiadták, lefordították németre és magyarra, majd egészen az újkorig ez volt a magyar jog bibliája. A legfontosabb törvények tehát egy összegyüjtött szokásjog volt. Ez hasonlít az angolokhoz: common law-t a szok'asok alapján a bírók alakították ki. Voltak persze törvények is, de a joganyag legnagyobb része Common Law volt. Ez a XX. Századra annyiban változott, hogy 
Napoleon: Code Civil: elsö a nagy kódexek sorában. 1700-as évek eleje, ez már eltért a Római jogtól. 
Magyarországon csak 1900-ban készítettek törvénytervezeteket. 1928-ban elkészült eg magánjogi törvénykönyv tervezet, de aztán ezt az országgyülés nem tágyalta, viszont a bíróságok elkezdték alkalmazmi, mert ez "jó törvény volt". Ezt használták 1959-ig, amikor kommunista viszonyokban megszületett az elsö magyar polgári törvény.
Ma már a kontinentális Európában nagyon ritka a szokásjog. A mai világban jogszabályok vannak, mégpedig rengetek. De van, ahol ma is nagyon erös, pl. Angliában és van, ahol a Ius Commune ma is élö jog: pl. Dél-Afrikai Köztársaság. Vannak saját törvényeik is, de a háttérben a Ius Commune áll.
A jogszabályokból nem olvasható ki minden. A joggyakorlattal együtt adnak olyan tájékoztatást, hogy adott életviszonylatban hogyan kell jogszerüen eljárni. Ezek nagyon absztrakt tényállások, az élet pedig valós állásokból áll.
Jogszabály: változó hosszúságú törvény, vagy rendelet. Általában egy törvény annyi jogi normát alapoz meg, ahány paragrafusból áll. 
A jogszabályok együttese alkotja a jogrendszert. Mi csak a magyar jogrendszerrel foglalkozunk és olyan nemzetközi joggal, ami itt is hatályos. A jogban partikularitás van: az országok joga egymástól eltérö.
A magyar jogrendszeren belül is vannak partikularitások: önkormányzatok. Van, ahol kell ilyen adót fizetni, másutt nem kell. 

Jogi alapismeretek 02.
A jogi norma tehát állít valamilyen helyzetet, kíván valami magatart'ast és valamilyen jogk;ovetkezményt, szankciót von a betartás után.
Ez lehet büntetés, kártérítés, stb.
Van, ahol a normaszerkezetben nincs szankció, de lehet olyan más, amely ennek a következménye. Tipikusan ilyen a kártérítés: aki jogellenesen másnak kárt okoz, az köteles másnak megtéríteni. És itt bármi lehet a károkozás, ami jogilag értelmezett.
A mai jogrendszerekben a normák írott jogszabályként jelennek meg. Régen volt jogszokás is. Azért a mai magyar jogban is van jogszokás.
A jogszabály nem feltétlen tartalmaz jogi ormát, nagyon sok  állami aktus jelenik meg jogi alakban, de ezek nem tartalmaznak magatartási elöírásokat.
Pl. 1953/I. Sztálin emlékét ezé-azé megörökítjük és törvénybe iktatjuk. Ez pl.a mai napig hatályos.
Sok más deklaráció jellegü dolog van, ami se jogot, se követelmet nem keletkeztet.
A jogszabályok többsége persze magatartási szabályt állapít meg.
A jogszabályok együttese, az összes hatályos magyar jogszabály képezi a magyar jogrendszert.
Általaban 2 szempontból osztályozzák:
1. Jogszabályok hierarchiája: rangsorban helyezkednek el és a legmagasabb rangú jogszabály az alkotmány.
Az alkotmány az ország alaptörvénye. Magyarországnak nem rég óta van írott alkotmánya.
1949: elsö írott alkotmány, szovjet mintára, Sztálin által alkotott. Fáni: a rendszer, ami a jogoktól a legtávolabb áll ír le gyönyörüen jogokat.
Ma is ez van hatályban annyi módosítással, hogy szinte már nem is az.
Az alkotmany törvény formájában jelenik meg. Tehát nincs különleges formája, ö is csak egy a törvények közül.
Tehát minden egyes törvénynek harmóniában kell lenni vele.
Az alkotmányban vannak:
Államberendezkedés alapform'aja: van országgyülés, közt. Elnök, bírós´gi rendszer, ügyészségi rendszer, hogy müxik a kormánzat, jogalkotás, stb.
Alapvetö jogokat leírja.
Mely tárgyakban kell jogviszonyokat törvénnyel szabályozni. Pl. Vannak olyan törvényhozási tárgyak, amiket az ogynek 2/3-os, mást egyszerü többséggel. A döntés úgy érvényes, ha a képviselök fele jelen van. Tehát legalább 1/4-ed egyfelé szavaz. 
Van azonban olyan tárgy, ahol abszolút 2/3-osság szükséges: az összes képviselö 2/3-ának igenl'ese szüks'eges. Pl. Alkotmánymódosítás, nemzetközi szerzödés ratifikálása, ahol szuverenitásunkat valamennyire kiengedjük a kezünkböl. Pl. NATO, EU, hadüzenet, szükségállapot, címer, zászló, stb. 
Sarkalatos törvények: relatív 2/3-os többség. Mi ennek a jelentösége? Valamennyire az ellenzéknek is egyet kell érteni.
Magyar rendszerváltás óta csak a Horn-kormánynak volt minöségi többsége, a többinél csak egyszerü többség. Pl. Horn-kormány simán tudott alkotmánymódosítani.
A diktatórikus évek végén nagyon sok mindent 2/3-ossá tettek, így az Antall-kormány eleinte tehetetlen volt. 
Mi az a házszabály? Az országgyülés belsö rendje. 
Közt elnök, alkotmánybíróság, állami számvevöszék, ogy biztosok, honvédség-rendörség, titkosszolgálat, helyi önkormányzatok. Budapest-törvény, pártokról szóló törvény, gyülekezési szabadság, sztrájk, sajtó, MTI, gondolati, lelki, vallásszabadság, kisebbségi jogok, állampolgársági törvény, menedékjog, személyes adatok védelme, stb.
Ezek mind 2/3-os törvények.
Tehát amik az alapvetö jogokat és az államberendezkedést meghatározzák, mind 2/3-osak. A jogállamok jelentös többségében ezek 2/3-osak. Pl. Anglia: csak egyszerü többség.
De van, ahol 4/5-ös törvény van.
Magyar alkotmányban egyetlen 4/5-ös törvény van: egy új alkotmány létrehozásának a határozatához ekkora többség kell.
Az alkotmány ilyetén kitüntetett szerepe, mert van alkotmánybíróság. Ez egy új jelenség a magyar jogéletben, csak 1989 óta van. A kontinentális jogrendszerekben az alkotmánybíráskodás angol területröl került ki és anno a rendes bíróság volt.
Egy szerv jogosult eldönteni azt, hogy egy jogszabály összhangban van-e az alkotmánnyal, vagy sem. Ha nincs, megsemmisítheti az egészet, vagy annak egy részét. Ez egy nagy hatalom, bizonyos szempontból a parlament fölött van. Ugyanakkor az alkotmányt nem az alkotmánybíróság hozza, tehát mégsem.
Az alkotmány számára az egyetlen érinthetetlen törvény az alkotmány. Az alkotmánybíróságot a parlament választja meg, 9 évre, majd gyakorlatilag elmozdíthatatlan.
Az alkotmánybíróság kétféle normakontrollja: elözetes, utólagos. Törvényt meghozzák, aláírja a házelnök, a közt elnök aláírja, de 1x joga van visszaküldeni. De ha másodszor is ugyanazt hozza, másodszorra muszájos. De megteheti, hogy a meghozott, de meg nem szentesített törvényt elküldi elözetes normakontrollra. Ha az alkotmánybíróság ezzel nem ért egyet, akkor a parlamentnek már muszáj valamit csinálni.
Az alkotmánybíróság 11 fö hivatalosan, 8 szükséges a határozatképességhez.
Az alkotmánybírók maguk közül választanak elnököt, az elsö elnök Sólyom László volt. Az elsö csapat nagyon ütöképes volt, mert az akkori jogásztársadalom abszolút krémje lett megválasztva.
Az alkotmány alatt vannak az egyéb törvények, utána jönnek a törvény erejü rendeletek. Ez a kommunista korszak egy speciális jogformája volt. Anno volt egy elnöki tanács (8-10 fö), ennek a feje volt az államfö. Ez a bagázs hozott ilyeneket, így a parlamentet félre lehetett tenni.
Anno az országgyülés volt 2x egy évben 3 napos, néhány elökészített törvény, aztán támogatta mindenki és csók.
A magyar rendszerváltás a jogfolytonosság jegyében történt, tehát az összes korábbi törvény életben maradt. 
Mindezek alatt a kormány rendeletei, alatta a miniszterek és az MNB elnökének rendeletei, majd az önkormányzati rendeletek. Utóbbiak csak az önkormányzat területén érvényesek és ezek eltérhetnek egymástól.
Az alkotmány megszabja, hogy a hierarchia alacsonyabb jogszabálya összhangban kell legyen a magasabbal.
A teljes konzisztenciájért az alkotmánybíróság felel.
Utólagos normakontrollt bárki kezdeményezhet (actio popularis).
Ha egy bírónak dönteni kell egy olyan törvény alapját, amit alkotmányellenesnek gondol, felfüggesztheti az eljárást, majd az alkotmánybíróságának döntése alapján folytatja.
Egy jellegzetes alkotmánybírósági döntés: a rendszerváltás után nagyon gyorsan eltörölték a halálbüntetést.
Ezt arra alapozták, hogy az emberi jogoknál van olyan, hogy senkit nem lehet kínzásnak, ... kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak alávetni.
Amerikának pl. Megalakulása óta van alkotmánya (Constitution), angliában van a lordok háza, ök az alkotmánybíróság.
Van olyan, hogy állami irányítás egyéb eszközei: pl. Határozatok, kormányhatározat, miniszteri határozat, stb. A kinevezések pl. ilyen formában történnek.
Utasítások: kormány, miniszterek a saját szervezetük müködését így adják ki.
Rendelkezés: pl. MNB feje ilyet ad ki. 
Közlemény: pl. statisztikai hivatal ad ki ilyet. Pl. Kódok, amikkel áruk és szolgáltatások meg vannak jelölve.
Ezek nem jogszabályok, de valahol kötelezöek. A bíróságok ezeket kevésbé veszik figyelembe.
Köztes Tüneti Alapszabályok: ügyvédi-, orvosi kamara, ilyesmik. Ezek nem jogszabályok, de kötelezök.
Oktatási intézmények statutuma is ilyen, kvázi-jogszabály. Pártok, egyesületek alapszabályai.
Elöfordulhat, hogy egy bíróság döntése során akár egy párt saját statutumát is figyelembe veheti.
Az egyházaknak is megvannak a törvénykönyveik. Pl. katolikusoknál a kánonjog.
Ilyen esetben is elöfordulhat, hogy egy világi bíróság elé - ha esetleg valahogy kikerül ide - is használhatja mindezt.
A valóságban elöfordulhat, hogy a hierarchiában inkonzisztencia lép fel. Ekkor az a normatív eljárás, hogy a magasabb rangú jogszabályt kell értelmesnek venni és az alatta levöt érvénytelennek tekinteni.
Mondhatja azt az alkotmánybíróság diszkrepaciális ellentét esetén, hogy itt jogbizonytalanság van, úgyhogy kuka.
Ha idöben különbözöek, a késöbb hozott felülvághatja az elözöt, tehát "érvényesebb".
Nem lehet kötelezövé róni utólagosan dolgokat.
A büntetöjogban van egy kivétel: ma elkövetett büntett, húzódik az eljárás, a döntést már az új szerint hozzák meg.
A jogi hierarchia a kötelezöség tekintetében nem különbözik. Ilyen értelemben a magyar jog egységes.
Az alkotmány és az alkotmányos jogszabályok mindenkire egyaránt kötelezöek.
Ulpianus: két része van a jogtudománynak: köz és magánjog. 
Közjog: vallási szabályok, 
Magánjog: természettöl, népek általános jogából, törvényeiböl származik. Ius civile
Ez a mai horizontális tagozódásnak is alapja.
A határvonal nem egyértelmü.
Közjog: alkotmányjog, közigazgatás joga (ez részben anyagi jog, struktúra és hatáskör, másrészt eljárási jog), pénzügyi jog, büntetöjog (anyagi - büntetö törvénykönyv, eljárási, végrehajtási jog - börtönjog).
Ma kettös: büntett, vétség, régebben hármas: büntett, vétség, kihágás, ma utóbbit szabálysértésnek hívják.
Nemzetközi jog is ide tartozik.
Magánjog: polgári jog (anyagi jog - polgári törvénykönyv, eljárási jog - perreltartás), családjog, gazdasági társaságok joga / kereskedelmi jog, agrárjog, nemzetközi magán és gazdasági jogok.
Van olyan terület (jogát), ami a kettö közt van.
Pl. Ilyen a munkajog, környezetvédelmi jog, versenyjog, ...
Szellemi alkotás joga a polgárjogba tartozik. De pl. Szabadalmaztatás közigazgatási szervnél zajlik.
Ez a joganyag, amit a magyar jogrendszer képez, valahogy a jogkeresöknek meg kell ismerni. Ez a jogforrások tana. A jogoknak publikusnak kell lenni. A kommunista berendezésnek jellemzöje, hogy sok jog titkos volt.
A magyar jogszabályokat a Magyar Közlönyben teszik közzé.
Minden minisztériumnak is van saját közlönye.
Ezek néhány napos eltéréssel követik egymást.

Jogi alapismeretek 3. 
A polgári jog alapelemei
Az alapvetö jogismeretek közti kapcsolatot határozzák meg, valamint útmutatást is adnak hogyan kapcsolódnak politikához, gazdasághoz, stb.
A rendelkezésekhez van értelmezési segédlet is.
Jogértelmezés: jobszabály absztrakt tényállását alkalmazzuk a való életre. Ehhez nyújt segítséget.
Olyan is lehet, hogy egy helyzethez nincs konkrét jogszabály, ilyenkor az alapokhoz visszanyúlva töltik ki ezt a joghézagot.
1. Alapelv: Ésszerüség elve
Egyrészt megalkotáskor, másrészt alkalmazáskor. A jog törekvése, hogy az emberi életviszonyokat logikusan, ésszerüen, józanul értékelje. Ennek egy társadalmi közmegegyezés az alapja.
Angol jog: common sense: ami az angol jogszolgáltatás és igazságszolgáltatást évszázadok óta jellemzi. Az angol bírói jognak ez a vezérlö elve.
Mindig méltányosnak és igazságosnak kell lenni.
Ebböl jött a common law. Ez erösen jellemzi az angol jogrendszert.
A magyar jogra ez nem volt jellemzö. Mi mindig "törvénytisztelö" jogot alkalmaztunk, habár jódarabig common law ország voltunk és ma is el lehetne vitatkozni azon, hogy ilyenek vagyunk, vagy sem. A mai bírói gondolkodásból mintha már kiveszett volna. Ma tartózkodnak attól, hogy a józan ész nevében a jogszabályoktól eltéröen ítéljenek.
Oka: nagyon hosszú idöszakon át törvénytelenül müködtek dolgok, ennek egy ellentétes visszahatását éljük ma.
2. Alapelv: igazságosság elve
A polgári jogvitákat úgy kell rendezni, hogy ne csak formálisan legyenek jogszerüek, de igazságosak is legyenek.
Frank Ignác: a magánjog osztó igazságok törvénye. (Arisztotelészi igazság-koncepció része). Egy római mondás: A legnagyobb törvényesség a legnagyobb törvénytelenség (ciceró): a jogot mindig lehet úgy alkalmazni, hogy formálisan minden rendben, mégis egy nagyon igazságtalan döntés születik.
Ez megfogalmazza azt a szkepszist, ami a jogalkkotókat kívülröl mindig is kísérte.
A szkepszis okai: a jogtól az emberek többet várnak, mint amennyi valójában. Általában elvárják, hogy az erkölcs szerepét is betöltse. De valójában a jog hatóköre véges. Bármilyen hosszasan lehet mondjuk házastársi viszonyokat jogeszközökkel rendezni, visszaélések mindig lehetségesek leszek. A jogszerütlenséget nem mindig lehet minden formában szankcionálni. Ez a jog tehetetlensége.
A másik oka a szkepszisnek: adott esetben jól tud szabályozni jogviszonyt, de nagyon emberi és gyarló lehet a jogalkalmazás.
Az ember mindig véges tökéletességü. Ezért van, hogy az eljárásjogban mindig kell a döntés ellen jogi fórumot biztosítani (~fellebezés).
"Egy társadalmilag igazságos jogrend is lehet különleges esetben igazságtalan." Ez szinte velejárója a jognak.
3. Alapelv: jogbiztonság elve:
4 aspektus:
1. Ellentmondásmentesség: legyen egy belsö koherencia a jogban.
2. Egységes jogértelmezést kell adni.
3. Egységes jogértelmezést egységesen kell alkalmazni.
4. A Jogszabály valamilyen relatív stabilitással rendelkezzen. Egy társadalomtól nyilván csak akkor lehet jogszerüséget elvárni, ha a jog stabil. Ha gyorsan és összevissza változik, akkor még a jog müvelöi sem tudják követni, nemhogy a polgárok.
4. Alapelv: a polgári jog az embernek és egyéb személynek az autonóm mozgásterét, cselekvési szabadságát hivatott biztosítani: személyi, vagyoni és személyhez füzödö jogait, továbbá személyes érdekeit.
Nem lehet minden emberi jogot felsorolni. 
A jog nem önmagáért van, hanem hogy rendeltetésszerüen alkalmazzák. Erröl szól ez az alapelv.
"A célnak és társadalmi rendeltetésnek megfelelöen" kell a jogalkalmazást gyakorolni.
5b: a joggal való visszaélés tiltása.
Joggal való visszaéésnek minösül: ..., személyek zaklatása, jogok csorbítása, illetéktelen elöny szerzése.
Alesetek:
- a jogszabály által megkívánt jognyilatkozatot megtagadja valaki. Ha ez magán, vagy közérdeket sért, akkor a bíróság jár el.
(Jognyilatkozat: jogi tények egyik fajtája, valaki olyan nyilatkozatot tesz, ami joghatás elérésére szolgál)
A jognyilatkozat pótlás egy per: akitöl megtagadják a felperes, a megtagadó az alperes, a bíróság dönt, és a jognyilatkozat pótlandó.
5c: joghiszemüség és tisztesség elve. 
Bona fidesnek hivtak a roai jogba.  
(1959. Évi IV. Tv: magánjog törvénye)  Johiszemuseg a jogban: valaki adott helyzetben nem tudja, hogy valami ellentétes a joggal. Pl. Valaki jóhiszemüen hiheti, hogy ha a földhivatalban X van bejegyezve földtulajdonosnak, akkor valóban ö a tulaj. Ha tudja, hogy nem és mégis megköti, akkor rosszhiszemü volt és elesik jogaitól.
Pl. Építkezési jog: mindenki csak a saját telkén építhet. Ha valaki jóhiszemüen végez ráépítést (más birtokára építeni) egész más következménye van, mintha
Tisztesség: az erkölcs beemelése a jogba.
Pl. Tocsik ügy: Tocsikkal kötöttek egy olyan szerzödést, hogy bizonyos közvetítöi tevékenységért kap 7-800 millió forintot. Erre nézve nincs törvény, végül mégis úgy döntött a bíróság, hogy a szerzödés semmis, mert jogerkölcsbe ütközö ilyen mérhetetlen sok pénzt felmarkolni.
Öröklési jogban van olyan, hogy kitagadás. De ez nem teljesen önkényes: az kell, hogy az örökös erkölcstelen életmódot folytasson. Ezt szabja a jogszabály ki.
Hazugság: a polgári jogban ez is nagyon komolyan szankcionálva van (szerzödések joga).
Érdekes, hogy a közjog területén ilyen jog nincs. A politikai életben jogi következménye a rendszeres hazudozásnak nincs.
6. Az együttmüködés elve: polgári jog alkalmazása során a felek kölcsönösen kötelesen együttmüködni. Ez nem azt jelenti, hogy a kötelezettségeket betartják, hanem hogy felmerülés esetén akkor is együttmüködve kell eljárni, ha a szerzödés erröl nem szól: figyelmeztetések, értesítések, stb. Ez messze több, mint a szerzödési kötelezettségek szoros értelemben való betartása.
Ha valaki eltitkol valamit és kár lép fel, akkor nem követelheti a jussát.
Nem minden jogban van ilyen, pl. A büntetöjogban ez az elv nincs.
A mai büntetöjogban nem kötelessége vallani. Pusztán ezért öt nem érheti joghátrány. Ha együttmüködik azt adott esetben honorálja a jog, de kötelezettség nincs.
A tanúzás egyébként kötelesség: ha a bíróság megidéz, nem mondhatom, hogy engem nem érdekel, ha láttam, muszáj. Ez is egy együttmüködési kötelezettség. De saját magunkat nem muszáj bemártani.
Egy érdekes eleme a polgári jognak: az elvárható magatartás mértéke. Mi lehet a fokmérö? Törvény: ha a törvény szigorúbb követelményeket nem támaszt, úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Ez követelmény formába fordítva a józan cselekvés elve.
Római jogban: a derék és gondos családapa gondosságával kell eljárni. Ez volt a római mérce.
Milyen lehet az a szigorúbb követelmény: ha szerzödés van, az érvényes. Vagy mondjuk elmegyek egy jogászhoz tanácshoz. Akkor nem azt várom, "ami általában elvárható".
Van, hogy valakinek nagyobb felelösséget kap. Mert a fentiekkel valaki ki is mentheti magát (úgy jártam el, ahogy adott helyzetben áltlában elvárható"). Ahol mondjuk magasabb felelösség van, ott ez nem elég. Tipikusan ilyen a veszélyes üzem, amiért valaki objektív felelösséggel tartozik: akkor is, ha nem felróható a javára.
Ilyen az is, ha mondjuk tigrist tartok otthon.
Ez az elvárható magatartás elve azt is tartalmazza, hogy elönyök szerzödésére senki nem használhatja fel, hogy elvárható magatartással viseltetett.
Van olyan, hogy mindkét fél felróhatóan járt el: az is hivatkozhat a másik felróhatóságára, aki maga is felróhatóként viselkedett.
Tipikus: közlekedési baleset, ahol mindkettö hülye volt.
Értelmezésre vonatkozóan: 
1. a polgárjok törvényét a magyar köztársaság gazdaságával és társalmi rendjével összhangban kell alkalmazni. Ez tulajdonképp csak szövegesíti, hogy a polgárjogot az alkotmánnyal összhangban kell alkalmazni.
2. A személy, vagyoni és személyi viszonyokat szabályozó más (polgári törvénykönyvön kívülesö) rendelkezések esetén a polgári törvénykönyvvel összhangban kell végezni. Ez az anyajoga, vagy mögöttes joga minden személyi, vagyoni viszonyra vonatkozó szabályozásnak. Ha pl. Egy munkahelyi szabályzatban van valamilyen vonatkozó határozat, annak is összhangban kell lenni a polgári törvénykönyvvel.
Ennyit az elsö részröl.
A polgári törványkönyv második része a személyeskkel és jogalanyokkal foglalkozik. Jogalany: akinek jogai és kötelezettségei lehetnek, vagy vannak.
A legnyilvánvalóbb jogalany maga az ember.
"Minden ember jogképes: jogai és kötelezettségei lehetnek." Életkorra, nemre, fajra, felekezeti hovatartozásra való tekintet nélkül a jogképesség egyenlö.
Ez nem mindig van így. A rendi társadalmakban a születés szerint egész más jogok illetnek valakit. Ha mondjuk nemesnek születik más, mintha közembernek születne. Vallás szerint is lehet. 
"A jogképességet korlátozó szerzödés, vagy nyilatkozat semmis." Maga az ember sem mondhat le a saját jogképességéröl.
Semmisség: ab inicio nulla. A kezdettöl fogva nem is létezik.
Alapvetö emberi jogokról nem lehet lemondani, és általában ami az ember szabadságát határozza meg, arról nem lehet lemondani.
Ez nem mindig volt így: a rabszolga nem jogképes. A rabszolga tárgy.
Mikortól jogképes az ember: a fogantatástól. Azzal, a mellékfeltétellel, hogy élve születik.
Miért kell ez? Az öröklés. Régen volt olyan, hogy utószülött: amikor a gyerek megszületett már nem volt édesapja. Emiatt kellett ezt bevezetni. Aki a halál beálltakor nem jogképes, az kiesik az öröklésböl.
"A fogamzás idöpontja a születéstöl visszaszámított 300 nap, bizonyítani lehet azonban, hogy a fogantatás korábban, vagy késöbb történt." Ezt úgy hívják a jogban, hogy vélelem, mégpedig megdönthetö vélelem. "Én alapvetoen így gondolom, de bizonyíthatod nekem, hogy nem így van." Ezek a vélelmek a jog biztonságát szolgálják. A jog olyat állít igazságnak, ami valószínü, de nem biztos, hogy így történt.
Vannak olyan vélelmek, ahol nem enged meg ellebizonyítást. Olyan is van, hogy olyat ír elö, ami bztosan nem történhetett úgy. Ez a jogi fikció (vélelem = preszumpció). Ezek arra valók, hogy az igazságszolgáltatást és joggyakorlást könnyítsék.
Mi a cselekvöképesség? Cselekvöképes mindenki, akinek a cselekvöképességét a törvény nem korlátozza. Aki cselekvöképes, az maga köthet szerzödést, vagy tehet jognyilatkozatot.
Olyan emberi cselekményröl van szó, ami joghatás kiváltására szolgál.
Hogyan korlátozza ezt a magyar törvény?
1. Életkor szerint: kiskorú (18) korlátozottan cselekvöképes, kivéve, ha házasságot kötött. (egy jogi példa: nem lehet arra hivatkozni, hogy felnöttnek nézett ki)
14 alatt cselekvöképtelen, 14-18: korlátozottan cselekvöképes.
Ebböl következik, hogy egy fiatalkorúnak kötelezö, hogy kell lennie nevelöjének.
14-18: megkötheti saját nevében a mindennapok kis jelentöségü szerzödéseit, jövedelme felett maga rendelkezik, számára elönyös szerzödéseket köthet.
2. Nagykorú cselekvöképtelen, ha a bíróság ezt kizáró, vagy korlátozó gondnokság alá helyezte. Tipikusan ilyen az elmebaj. Ilyenkor helyettük a gondnok tehet jognyilatkozatot.
3. Cselekvöképtelenség természetes esete: mondjuk tökrészeg. Attól függöen, hogy mennyire részeg, korlátozott, vagy teljesen. Ha ilyenkor köt szerzödést, az ugyanúgy semmis, mintha gondnokság alatt lenne.
Ha érdekellentét lép fel a gyermek és a gondozó közt, jöhet a gyámhatóság.
A jogképesség a halállal szünik meg, ezzel értelemszerüen megszünik a cselekvöképesség is.
Mai magyar jog: ha valakiröl 5 évig nincs jel, kérhetö a holttá nyilvánítás.

Jogi alapismeretek 4.
Nemet allamberendezked'es: a kancellar a miniszterelnok es egy nagyooon erös miniszterelnök: csak konstruktiv modon lehet leszavazni: nem ö, hanem a masik es igen nagy egyetértessel. Ilyen is volt Magyarorszagon is, Gyurcsany igy valtotta Medgyessyt. A masik jellegzetesseg, hogy a nemeteket nem lehet bizalmatlansagi inditvannyal tamadni, a parlament nem vonhatja meg egy-egy minisztertol a bizalmat, csak az egesz kormanytol.
Amikor a vitak folytak az alkotmanyozas mikentjerol, arra gondoltak, hogy ha egy kormany egyszeru tobbseggel elvesztheti a bizalmat, az instabilitashoz vezet. Látták az 50-es évek olasz politikáját, ahol hetente-havonta váltogatták a kormányt.
Kollektív bizalmatlanság: a parlament 1/5-öde benyújthatja, de abszolút 1/2-es kell, hogy elfogadásra kerüljön, s egyszersmind megválasztódjék a következö.
Ez akkor lehet, ha elveszíti azok bizalmát, akik megválasztották.
Másik: a kormány is indíthat bizalmi szavazást. Ez egy megerösítés. Pl. Van egy törvényszavazás, ami elvileg bizalmi szavazás is. Ha ilyenkor a törvényt leszavazzák, a kormány köteles lemondani. Mi van, ha mégse mond le? Ha egy ülésszakon belül 4x fordul elö, akkor a köztársasági elnök feloszlathatja a parlamentet. Egyébként amaz csak önmagát oszlathatja fel, a köztársasági elnök nem jogosult arra, hogy a miniszterelnököt elmozdítsa.
Ha valamit törvényellenesen követ el egy képviselö, akkor védi a mentelmi joga, elöször az országgyülésnek fel kell függeszteni a mentelmi jogát. Ha ez nem történik meg, akkor a büntetö szervek nem tudnak a képviselöhöz nyúlni (egészen addig, amíg képviselö).
A jogrendszer alatt egy ország hatályos jogszabályainak összességét értjük. Lényeges: hatályos. A jogban ez mit jelent? Többféle hatálya van egy jogszabálynak.
Legnyilvánvalóbb: területi jogszabály. De van olyan is (pl. Nemzetközi szerzödés), ami ennél szélesebb hatályú és mondjuk mi is beleesünk.
Érdekesebb, hogy mi az idöbeli hatály. Ez két szempontból érdekes:
1. Legkorábban mikor kezdödhet. Ez alkotmányossági kérdés, magyar alkotmány: egy jogszabály nem kezdödhet korábban, mint hogy kihirdetnék. A valóságban elöfordulhat, hogy a kihirdetés napját követö 8, 30, stb. Napon belül vagy pontosan X. Napon. Reformoknál divat: most határoztuk meg, év végén lép hatályba. Ez arra jó, hogy a jogrendszert a reformhoz lehet igazítani.
A jogszabály tárgyi és személyi hatálya: van, ami csak egy adott csoportra vonatkozik. Pl. Szakmai szabályzatok. Tárgyi: bizonyos eseményekre, tárgyakra. Pl. Ingatlannyilvántartás nem vonatkozik a tudomisén mikre.
A jogszabály hatálya nem ugyanaz, mint az érvényessége. Ha egy jogszabály érvénytelen, az rendkívüli dolog és ott valami hiba van. Pl. A jogszabályt nem megfelelöen hozták meg. (magyar példa: az alkotmánybíróság megsemmisítette a törvényt, ahol elmulasztotta a törvény elökészítö bevonni azokat a társadalmi szervezeteket, akiket be kellett volna)
Adott esetben persze újra végigfuttathatja a kormány immár szabályosan és lehet, hogy pontosan ugyanazt a törvényt hozzák meg.
A kormány egyébként is dönthet úgy, hogy az ilyen szervezetek javaslatait figyelmen kívül hagyom, de megkérdezni kötelezö.
A gyakorlat inkább az, hogy az alkotmánybíróság alkotmányellenességet észlel és megsemmisíti a jogszabályt, vagy annak egy részét.
Amíg ezt az alkotmánybíróság nem hozza meg, addig a jogszabály érvényes.
Az alkotmánybíróság sok esetben a jövöre nézve semmisít meg törvényeket: legyen idö újat létrehozni és ne legyen jogbizonytalanság. De olyan is van, hogy a határozat kihirdetése napján.
Elképzelhetö az is, hogy egy jogszabály érvénytelen, mert valahol az általános erkölcsi elvekbe ütközik. Ez egy alapvetö kérdést vet föl: a jog, az írott és meghozott jog mennyiben független az erkölcstöl. Vagy mennyire független egy olyan eszmei jogtól, ami az emberi létböl adódik.
Az antik világban arról beszéltek, hogy a jog szorosan összefügg a jóval és az igazságossággal ("a jónak és méltányosnak müvészete"). Tehát ami a rosszat és méltánytalanságot törvényesíti nem lehet érvényes.
Ulpianus: tisztességesen élni, mást mg nem bántaniu és mindenkinek megadni, amit érdemel. 
Ciceró: természetünktöl fogva jogunk van, hogy szeressük egymást és a jog nem korlátozhat ebben. A jog alapját a szeretet kell, hogy képezze -- kereszténység!!
Arisztotelész: a természet összefüggéseit az ember, mint értelmes l'eny felismerheti és ez arra kell, hogy felindítsa, hogy az igazságosság vezesse a társadalom berendezkedését.
Ezek a görög bölcsek jog összehasonlítást is végeztek.
Az antikvitásban nem gondolták, hogy a jog legfelsö jog, hanem isteni eredetü és a jóságból ered.
Középkori katolikus kánonjogászok: van mindenkire kötelezö természetjog. Ez az államokra is kötelezö kell legyen. Ez aztán egész más, szekularizált gondolatként merül fel a felvilágosodásban: ezek az emberi jogok.
A francia forradalom idején fogadták el a nyilatkozatot az emberi és polgári jogokról. 
De mindezek az eszmék (Rousseau, Gracieux) bekerültek az amerikai alkotmányba is.
Ezeknek a legnagyobb újkori filozófusa Grocius holland ember 16-17. században élt. Csodagyerek volt, 15 évesen jogi doktorrá avatták.
1625: a háború és a béke jogáról. Ezért tekintik a nemzetközi jog atyjának. De más értelmezésben a modern természet- és emberjog atyja is.
Az európai jogtörténetben mindig léteztett: az írott (=pozitív) jog fölött még van valami.
19. Század: új szemlélet: ilyen nincs, csak a pozitív jog van, az állam szuverén, hogy ebböl milyet ad (jogpozitivizmus). Az állam az abszolút, fölötte semmi nincs. Ez még belefél a Rousseau-I társadalmi szerzödés elméletébe is, de ez a gondolat a XX. században erösen megingott. Európa a 20. Században két olyan diktatorikus megoldással találkozott, amely állami berendezkedést szabályosan épített fel, majd hihetetlenül embertelen dolgokat követett el. Itt bukott a jogpozitivizmus, mert a pozitív jog és az erkölcs tökéletesen szembekerült egymással.
Ezért már az ENSZ megalakításakor (1943) filóztak a gyöztes hatalmak, hogy nemzetközi egyezménybe kellene foglalni az alapvetö emberi jogakat. 1948-ban fogadták el az emberi jogok egyetemes nyilatkozatát.
Ez hasonlít a francia forradalom után 1783-ban elfogadott egyezményre.
Ezt követték olyan nemzetközi szerzödések, amelyek jogi hatállyal bírtak. Pl. az Európa Tanács már akkor létrejött, amikor még Európai Gazdasági Közösség sem volt.
Akik elfogadták az európai egyezményt, magukra nézve kötelezönek ismerték el. 11 kibövítést ért meg. 1983: kimondták a halálbüntetés eltörlését.
1998: tizenegyedik jegyzökönyv. Teljes hatállyal felállította az emberi jogok európai bíróságát Salzburgban. Ez egy nemzetközi bíróság igen széles hatáskörrel.
Mindenütt ítélkezhet, ahol az európai jogokat megsértik. Plusz ö hivatott értelmezni is ezt az egyezményt. Ehhez ma bármely európai polgár fordulhat. Ha állítja, hogy megsértették az emberi jogait, akkor a hátországa lesz a "vádlott". Akkor is az államot perli, ha csak valmelyik szerve sértette meg öt. Ilyenkor az történhet, hogy elmarasztalják az államot és akár kártérítés fizetésére kötelezheti.
Egy érdekes eset: 10 évig húzódott el egy per.
Mi ebben a nagy szó? A klasszikus jogi felfogás szerint egy államot nem lehet perelni csak a saját bírósága elött. Az államok örizték a szuverenitásukat. Jogállamban alávetem magam a saját bíróságomnak. Lehet perelni, de csak a saját bírósága elött. Ezt ma is féltékenyen próbálják örizni az államok.
Az újkori jogfejlödés azon elveknek, amelyeket mindig is tudtunk és értékesnek vallottunk, az írott jogba való emelésében jeleskedik. Ez a mi alkotmányunkba is beépült.
Kérdés: ilyen helyzetben, mikor a természetjogi elvek beépülnek, hol az erkölcs?
Metajurisztikus: minden, ami a jogon túl van, de mégis csak szabályoz, pl. Erkölcs.
100 éve még nyilván nem törödtek azzal, hogy genetikai manipuláció erkölcsös-e vagy sem.
Érvényesség lehet teljes vagy részleges.
Jogalkalmazás és jogértelmezés
Elöbbi egy olyan folyamat, mikor absztrakt módon megfogalmazott szabályt konkrét élethelyzetre alkalmazunk. Utóbbinál a jogszabály értelmét kell megkeresni. 
Van jogszabályi jogértelmezés: a jogszabály használ egy  fogalmat és ad rá egy definíciót. Pl. SZJA-ról szóló törvény: az elején csak egy katalógus van: sok-sok definíció egymás után.
Ez a mai magyar jogban nagyon általános, az angoloktól vettük át. Régebben ez nagyon ritka volt. Ez egy jó dolog, mert ezek után már csak a definíciót kell értelmezni.
Jogirodalmi értelmezés: a jogtudósok értelmezését érdemes figyelni. Szakcikket közölnek jogtudományi közlönyben pl. És akkor valaki alaposan körbejár egy kérdést, erre bíróság elött lehet hivatkozni is.
A leggyakoribb: a jogalkalmazónak kell értelmezni valamit, aki szembesíti a hús-vér valósággal. Ez leginkább a bíróság: ö a jogot alkalmazza azokban a vitákban, amik elé kerülnek. Jogértelmezök a közigazgatási szervek, a jogász foglalkozásúak és a jogkeresö állampolgárok.
A jogértelmezés nem mindig könnyü.
A jogértelmezés technikája többféle lehet: nyelvtani. Azért a jogi és beszélt nyelv nem egyezik, tehát nem feltétlen triviális az értelmezés.
Vagy lehet logikai is: a jogszabálynak elvileg logikusnak kell lenni. Ha azt mondja, hogy ez és ez tilos, különösen: a,b,c,d,e,f, akkor ezeken kívül minden más, ami a definícióba beleesik. De olyan is lehet, hogy a következök: a,b,c,d,e,f. Ilyenkor semmi más.
Olyan is van, hogy rendszertani értelmezés: a jogszabályok gondolati összefüggései alapján lehet tevékenykedni.
Történeti értelmezés: értelmezés szempontjából érdekes lehet hogyan alkották meg a jogszabályt. Mi volt a törvényhozói szándék?
Meg lehet nézni, hogy amikor a kormány anno elöterjesztett egy javaslatot, ahhoz milyen miniszteri indoklást csatoltak?
Van egy olyan jogi értelmezési szabály, hogy ha van egy kivételt megállapító szabály, akkor azt szüken kell értelmezni. Kivételt nem lehet tágan értelmezni.
Jogbiztonság tekintetében az egységes jogértelmezésnek igen nagy szerepe van.
Két természetesen egyforma ügyvéd sincs, tehát minden egyedi a jogban is. Jogbiztonság feltétele: két igen-igen hasonló ügyben igen-igen hasonló ítélet kell, hogy szülessen.
Hogy lehet ezt biztosítani? A felsöbb rendü bíróság döntéseit az alsóbbak követik. Konkrétumokban kötelezö is betartani. Ez még nem jelenti az egységes jogértelmezést, hiszen a másodfokú bíróságok továbbra is másk'epp dönthetnek. Ezt kívánja kiküszöbölni a legfelsöbb bíróság. Nekik ad olyan jogot az alkotmány, hogy hozhat absztrakt határozatot, elvi döntést is. Bizonyos országokban úgy gondolják, hogy ez a törvényhozók dolga. Pl. az angol jog ilyen.
Régi magyar legfelsöbb bíróság: Kúria (mai Néprajzi Múzeum)
A másik jogegyesítö szerv: kollégiumok
Polgári, büntetö, közigazgatási kollégium.
A kollégiumot azon bírák összessége alkotja, akik e csoportokba vannak beosztva. Amit ezek kitalálnak, azt is kötelezö megvalósítani alacsonyabb szinten.
A jog általában jogviszonyokat hoz létre. Mi az a jogviszony? Emberi viszonyok, minden olyan társadalmi viszony jogviszony, amit a jog a szabályozási körébe von. Amit nem, az nem az, csak illemszabály, stb.
A jogviszony mindig személyek közt él.
Az óra: a tanár és mindenki más közt. A tulajdonviszony alanyai: tulajdonos és mindenki más a világon (abszolút jogviszony - végtelen alany).
Relatív jogviszony: az alanyai végesek
Alany lehet természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkezö szervezet (pl. Bt), állam.
Jogviszonynak tehát vannak alanyai és vannak tárgyai: pl adásvétlnél, amit eladok, vagy veszek.
A tartalma: mindazon jogok és kötelezettségek, amelyek adott jogviszonyból erednek. 
Abszolút szerkezetü jog és relatív szerkezetü jog (szerzödések).
Büntetö jogviszony: állam vs. büntetett.
A jogviszonyokat a jogi tények mozgatják: amelyek az emberi társadalomban történnek és amelyek a jogban valamiféle értékelést nyernek.
Ez a joghatás vagy keletkeztet, vagy megváltoztat, vagy megszüntet jogviszonyt.
Elsö nagy csoport: emberi magatartás, mely lehet jogos, jogszabály által megkövetelt, jogszabály által megengedett, jogszabály által nem tiltott, jogellenes (abszolút jogellenes, mondjuk büncselekmény, relatív jogellenesség: csak valakivel szemben jogellenes).
A jogos és jogellenes közt vannak jogilag nem védett magatartások, melyek okozhatnak joghatásokat, tehát jogi tények. Pl. (rá)utaló magatartás. Ilyenkor még szerzödés sincs.
Ugyanilyen jogi tény, hogy egy károsultnak van-e önhibája.
A jogos emberi magatartások többfélék lehetnek: jogügylet. A szándékolt joghatás elöidézése jogügylet. Ez lehet egy (alapítvány, díjkitüzés), vagy többoldalú (szerzödés).
Lehetnek olyan johos cselekedetek, amelyek nem jogügyletek, melyeknek jogi vonzata van (mert jogi tény): pl. kijelentés, tájékoztatás elmulasztása, stb.
Reálaktusok: pl. a lakóhely megváltoztatása. Diplomaszerzés. Nem jogügylet, de van jogi tény következménye van. Nem azért csináljuk, hogy joghatást váltsunk ki, de mégis ez történik. Pl. Verset írunk: nem azért írok, hogy joghatást váltsak ki, de van jogi következménye (szerzöi jogvédelem).
Van, ami csak bizonyos helyzetekben jogi tény. Pl. Zavart lelkiállapot, baráti viszony, priusz, tudatállapot, szándék, stb.
A jogi tények közé tartoznak az állami aktusok is: jogkeletkeztetés, módosítás, megszüntetés. Ide tartoznak a szervek határozatai is (pl. leartóztatás, lefoglalás).
Konstitutív (jogot hoznak létre), deklaratív (igazolás, határozat, stb.) aktusok, határozatok.
Vannak jogi tények, amelyek az elözö csoportosításba nem kerülhetnek bele.
Ök az egyéb tényezök.
Pl. Az idök múlása jogot keletkeztethet és jogot enyésztethet. Pl. Elbirtoklási határozat határidövel. Idöjárás. Köd volt, vagy sem.

Jogi alapismeretek 05.
Tehát jogképesség és cselekvöképesség.
Jogi és fizikai cselekvöképesség sokszor nem esik egybe.
Mi van a jogokkal halál után? Egy részük "meghal" az emberrel együtt: személyhez füzödö jogok.
Mások keletkeznek a halállal: kegyeleti jogok és kegyeleti jogkötelezettségek (temetés).
Egyéb jogok: nyugdíj, személyi járandóságok megszünnek.
"Holtig tartó haszonélvezet" is megszünik a halállal.
Egyéb jogok, amelyek nem szünnek meg. Ezek öröklödnek. Mondjuk törlesztörészletek. 
Van olyan is, hogy nem ember jellegü jogalany. Ezek a jogi személyek. Úgy alakultak ki, hogy voltak gazdagok, akik kegyes, jótékony célra kívántak vagyont adni és ennek tartós biztosítani. Ezt már nagyon rég elismerték, hogy az ilyen elkülönített vagyon valahogyan önálló életet él. Ma ezt hívják alapítványnak.
A másik eredete az volt, hogy a gazdasági tevékenységben már régen is társultak. Ilyenkor létrejött egy virtuális személy, amit szintén el kellett határolni a privát vagyonuktól.
Ennek ad keretet a jog úgy, hogy bizonyos formációkat elismer személynek. Ezek jogrendszer által felruházott (tehát jusft for fun nem lehet létrehozni) önálló jogalanyisággal felruházott szervezetek, vagy célvagyonok (alapítványok).
Kreáció / elismerés kritériumai:
1. Társadalmilag elismert cél kell hozzá. Nem lehet jogi személyt társadalomellenes céllal létrehozni.
2. Kell eg állandó szervezet (képvsielet és ügyintézés) mögé.
3. Elkülönített vagon
4. Önálló vagyoni felelösség
Felosztás:
1. Állam (képviselöje a pénzügyminiszter
2. Állami és önkormányzati szervek
3. Gazdasági szervezetek
4. Társadalmi szervezetek
A jogi személy jogképes, ugyanúgy, mint az ember, de a természeti jogok nem adattak meg neki (pl. Élethez, testi épséghez, házassághoz való jog, stb.)
Jogi személyek fajtáit létrejöttének és megszüntének körülményeit a jog határozza meg. Tehát csak bizonyos kereteken belül jöhetnek létre.
Jogi személyt jogszabályt is létrehozhat, pl. ilyen a Magyar Tudományos Akadémia, amit anno egy jogszabály létesített. Ez a jogszabály nem arról szól, hogyan kell Akadémiát alapítani, hanem arról, hogy az MTA így jön létre.
Ezek egyedi jogi személyek, melyek besorolhatóak az elözö felosztásba (MTA pl. társadalmi)
A jogi személy létesítésénél meghatározandó a neve, a székhelye, tevékenysége és a képviselöje. Utóbbi beszél a jogi személy nevében, ö cselekszik a cselekvöképtelen jogi személy nevében.
A legtöbb jogi személyt köteles nyilvántartásba venni valamilyen szerv. Ennek meg kell határozni a szervét és feltételeit. Kik a jogi személy tagjai pl. társaságok esetén. Adott esetben meg kell mondani, hogy az induló vagyona mennyi és milyen módon jött létre.
Ez pl. az egyesületre nem érvényes, mert annak nincs induló vagyona.
Fontos mozzanat itt a nyilvántartásba vétel. Ez a létrehozó aktus. Ez általában egy létrehozó végzés. Konstitutív aktus, mely konstruál egy jogi személyt. 
Hasonló a nyilvántartásba vétel egy természetes személy anyakönyveztetésével. De az nem konstitutív, csak regisztratív aktus: nem hozza létre az embert, csak regisztrálja a létrejöttét.
Jogi személy megszünése: jogutódlással átszáll egy utód jogi személyre. Pl. egyik cégformából átalakul másikba. Bt. -> Kft. ->
Ilyenkor általános / egyetemes jogutódlás lép fel. Vagy ha két Kft. összeolvad. 
Megszünhet jogutód nélkül is. Ilyenkor a vagyonnal kell valamit csinálni. Ezt a jogszabály nagyon részletesen leírja.
Ha önként szünik meg: végelszámolás.
Ha fizetöképtelen: felszámolási eljárás. Utóbbinál bírósági eljárás dönt.
Jogi személyek fajtái: 
I. Nonprofit jogi személyek: nem nyereségorientált jogi személyek. Altroista tevékenységet folytatnak. Bizonyos állami szervek is ilyenek.
1. Költségvetési szervek: vagy állami, vagy önkormányzati feladat ellátására jöttek létre. Közigazgatási és igazságszolgáltatási szervek, közoktatás, eü ellátás, szociális ellátás, stb. Ezek nem a haszonért, hanem költségvetésböl érnek.
2. Kht: Kft. Nonprofit formája. Itt mindenképp kell egy közfeladat. Szemétszedés, eü, oktatási szervek, stb. Ezek formailag, mint egy Kft. Adókedvezményt kapnak azzal a provizorral, hogy a nyereséget nem lehet felosztani a tagok közt. Cégjegyzékbe bejegyzendök.
3. Egyesület. A civil társadalom tipikus nonprofit szervezeti formája. Ezek az alkotmányban gyökereznek, ahol is elö van írva, hogy az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezetet létrehozi, illetve ahhoz csatlakozni. (ez volt az egyik legfontosabb törvénye a rendszerváltásnak, ez volt az 1989. Évi II. Törvény, ezt is csak 2/3-osan lehet megváltoztatni). Ha megszünik, akkor az alapszabály határozza meg, mire fordítják a vagyont. általában közcél, ami közel áll az egyesülethez.
4. Egyéb társadalmi szervezetek: politikai pártok, szakszervezetek (sportági országos szövetségek), egyházak. Ezeknek különbözö módon vannak szabályozva.  

Jogi alapismeretek 05b (thx to Darth SVader)
4. Köztestületek: MTA, gazdasági és kereskedelmi kamarák, stb. A kamarák száma nagyon véges, mert kamarát a mai jog szerint csak törvény hozhat létre. A tagsághoz van kötve bizonyos tevékenység gyakorlása, ugyanakkor a kötelezettség mellé jogok is járnak. Mondjuk a kamara tagjai lehetnek gyakorló ügyvédek, aki nem tagja neki, az nem védhet.
Hegyközség: szölögazdák egyesülete.
Köztestület a tözsde is. Mindezeket az jellemzi, hogy bár állami feladatokat is ellátnak (hatóságként is müködnek), mégis hatalmas önkormányzatuk van.
6. Alapítvány: tartós, közérdekü célra rendelt vagyontömeg. Ezek a leggyakrabban humanitárius, kulturális jellegüek. Alapítványt minden magánszemély, állami szerv és jogi személy létrehozhat. Lényege, hogy amit egyszer odaadott, azt már nem vonhatja vissza. Nem csak elválik a vagyonától (mert mondjuk Kft-nél is elkülönül, de ha pl. Cég felbomlik visszaveheti), hanem le is mond róla. Ennek is van egy igazgató szerve: kuratórium. Ez is csak akkor jön létre, ha a bíróság nyilvántartásba vette. Ha a cél, amire létrehozták, folyamatos közfeladatokat lát el, akkor létrehozható a közalapítvány. Ez ugyanolyan, mint a normál, de ezt csak az Ogy, a kormány, vagy az önkományzat hozhatja létre és ennek megfelelö feladatot kell ellátnia.
II. Gazdálkodó szervezetek
Alapvetö céljuk, hogy üzletszerü tevékenységgel profitot szerezzenek.
1. Gazdasági társaság (=cég): 5 alformája van, gt csak ilyenben müködhet. "Formakényszer a jogban"
Közkereseti társaság, betéti társaság, közös vállalat, Kft és Rt.
Ezek közül kettönek nincs jogi személyisége, saját cégneve alatt mégis szerezhet jogot és kötelezettséget (ez a kt-bt), a másik három jogi személy.
Van még olyan, hogy egyesülés. Ez olyan forma, mikor a tagok az ö gazdákodásuk elösegítésére gazdasági tevékenységek összehangolására szolgál. Másodlagosan felelnek az egyesülést létrehozó tagok is a vagyoni hozzájárulásuk arányában. Ez ma elég ritka. Pl. tipikusan ilyen a konszern.
A harmadik ilyen forma: szövetkezetek.
Mezögazdaságban, fogyasztási és értékesítési szövetkezetek, de bankok is müködhetnek ilyen formában.
4. Egyéni vállalkozó: nem is szervezet, nem is jogi személy. A gazdaság azon szereplöje, ahol a magánlét és a gazdasági tevékenység egy és ugyanaz.
5. Östermelök: mezögazdasági östermelök. Adott esetben az értékesít, aki termel. Ez sem jogi személy. A ptk. ezt nem tekinti gazdasági szervezetnek. Ennek ott van jelentösége, hogy a kereskedelmi és polgárjog nem különül el, így az ilyen jogszabályi elöírások keverednek. Van, ami csak a gazdálkodó szervezetre vonatkozik (kereskedelmi jogba tartozik), ezek a magánszemélyek jogviszonyára nem alkalmazhatók.
A gazdasági társaságok jogi szabályozása
Közkereseti társasá = kkt: tipikus családi vállalkozás. Itt a tagok közös nyeresége és kockázata egyként fejezi ki gazdasági tevékenységüket. Nem jogi személy, nem gazdasági forma, de saját cégneve van, mely alatt szerezhet jogokat és kötelezettségeket.
Ha nem tud saját vagyonával felelni, akkor a tagjai egyetemlegesen felelnek a tartozásáért.
A magánvagyon nem különül el a társasági vagyontól.
Egyetemleges felelösség: bármelyikük egymagában is felel a tartozásért. Bérmelyiken behajthatja a követelö fél. Ha nem egyetemleges, akkor részarányos.
Ez egy személy-egyesítö társasági forma. Közös vagyont nem kell betenni, még vagyonnyilatkozat sem kell, a cégbíróság bejegyzi enélkül is.
Ami nem személy-egyesítö, az töke-egyesítö. Itt valamennyi tag képviselheti a céget, nem kell ügyvezetö, vagy igazgató.
Betéti társaság = bt. A tagoknak betétjeik vannak. Ez az a tökerész, amit a társaság rendelkezésére bocsátja.
Van beltagja és kültagja. A beltagokra nézve ugyanúgy müxik, mint a kkt. A kültag viszont nem, az csak a vagyoni betétje erejéig felel. Neki már korlátozott felelössége van: csak akkora vagyonnal felel, amit betett.
Ha egy kkt-ban müködik valaki és van egy ötlete, elég töke hiányában keres tökéstársat. Ha az beteszi a pénzt, mint kültag... Ö nem vehet részt cegvezetésben, vagy képviselheti a céget.
Ez már bizonyos tökeegyesítést is jelent tehát.
Közös vállalat: kötelezettségeiért saját vagyonával felel, a tagok a tartozásért a vagyoni hozzájárulás arányában felelnek. Ez teljes mértékben hasonlít az egyesüléshez. Nem egy gyakori forma a magyar társasági jogban, akkor szokták megcsinálni, ha több cég egy projekt erejéig összefog és nem elég, hogy ezt, vagy azt szállítom, hanem a végrehajtásra létrehoznak egy közös vállalkozást.
Itt a vagyoni feleösség nem különül el.
Korlátolt felelösségü társaság: a tagok meghatározott összegü törzsbetéteket kötelesek szolgáltatni. Ezek összege képezi a társaság törzstökéjét. A tag csak a törzsbetét szolgáltatásával ad hozzá, vagy ha a szabályzatuk elöirja az "egyéb szolgáltatásokkal".
Ezzel összhangban a tag a Kft. Kötelezettségeiért nem felel, csak a saját vagyonával. Ö azért felel, hogy szolgáltassa az álatal adott törzsbetétet.
Szolgáltassa? Mert nem csak pénzben lehet törzstöke. Legalább 30% penz, de 70% lehet természet beli javak is: jármüvek, gépek, ingatlanok, stb.
Itt a törvény megállapít egy minimálösszeget. Ma nem lehet kevesebb a törzstöke, mint 3 millió forint. Aki egyszerü társaságot akar alapítani és nincs tökéje, épp ezért kkt-t, vagy bt-t alapít. Itt a tagsági jogot az üzletrész testesíti meg. Ez az illetö tag törzsbetétjéhez igazodik %-osan.
Az üzletrész értéke nem feltétlen egyezik meg a megfelelö törzsbetétek értékével. Mondjuk 3 ember beugrik 1-1-1 millióval, de a piaci érték óriási, mert sikeres a cég, akkor az üzletrész értéke sokkal nagyobb lehet. Ez azonban nem szabadon forgatható jog, vagy vagyonrész. Egyrészt nem lehet rá értékpapírt kiállítani rá, másrészt itt szigorú szabályok vannak a forgalomra. A többi tagnak, a kft-nek, vagy a tagok által kijelölt harmadik személynek elövásárlási joga van. Csak ezután jöhet be külsös.
Itt már elválik a magánvagyon és a társasági vagyon. Jogi személy. Részben személyegyesítö, de ez már inkább tökeegyesítö szereppel bír. De valahol zárt. Kívülröl nem egyszerü felvásárolni, vagy bevásárolni magát az embernek.
A mai cégek közt a legkedveltebb forma. Vannak óriási nagy kft-k is, ha épp elönyös a zártság.
A németek is imádják: GmBH.
(a mai magyar cégjobb inkább a német, kisebbrészt francia nyomdokban jár).
Lehetséges 1 személyes kft-t is alapítani. Ilyenkor szétvélik a vagyon, de gyakorlatilag egyéni vállalkozó.
A köz számára nem káros, mert ugyanazon szabályok vonatkoznak rá, mint a sokszemélyesre.
Részvénytársaság: methatározott számú és n'evértékü résvényekböl álló alaptökével alapul. A tag, a részvényes kötelezettsége: a részvény névértékét kell szolgáltatnia. A társaságért a részvényes nem felel.
Egyre nagyobb nyilvánosságot követel a jog az egyre nagyobb cégektöl. A legnagyobb áttekinthetöséget attól követeli meg a jog, aki tözsdére ment.
Kétféle rt: akinek jegyzik és nem jegyzik a tözsdén a részvényeit.
A rt. is törekedhet arra, hogy zárt legyen. Vannak nyílt és zárt rt-k. A nyíltra jellemzö, hogy bárki jegyezhet részvényt, bárki beszállhat. Zárt: az alapítók valamennyi részvényt lejegyzik és nincs bebújási lehetöség mások számára. Ugyanakkor itt már nincs a részvényes társaknak elövásárlási joga.
A részvény értékpapír, amit lehet adni-venni. Van anonim részvény (kié, névérték, sorozatszám) és van nevesített részvény (kié). A társaság maga dönti el, milyet ad ki, olyan is van, hogy mindkettöt.
A részvények szabad forgalma is korlátozható.
A vállalatok elkezdtek a legjobb dolgozóknak részvényt adni (dolorum? Részvény)
Ebböl látható, hogy a bevitt töke nem csak azt éri el, hogy sok-sok tökét egyesít, de azt is, hogy ez nagyon mobil marad. Egy kft-böl a törzstökét nem lehet csak úgy visszavenni. De a részvényt bármikor eladhatja.
Minimális alaptöke: 20 millió, de van, ahol ennél sokkal magasabb (bank: 1 milliárd forint).
Azért a mobilitás a piaci helyzettöl is függ. Ha nagyon beteg egy cég, szinte lehetetlen eladni a részvényét.